![](https://www.ajakiri.ut.ee/sites/default/files/styles/article-top-image-custom_user_full_1x/public/field/image/AKTUAALNE_vene%20tudengid%205%28LisanneKoppel%29.jpg?itok=bq6g2ggj×tamp=1475751542)
Eesti-sisene Erasmus tõi Narva noored Tartusse
Kui muidu lähevad tudengid semestriks-kaheks mõnda välismaa ülikooli õppima, siis neli Narva kolledži tudengit tulid sel sügisel hoopis Tartusse teadmisi omandama.
Tartu ülikooli Narva kolledži õppedirektor Aet Kiisla rääkis, et sellist Eesti-sisest Erasmust teevad nad sel sügisel esimest korda. Kevadel taotles Narva kolledž ülikooli arengufondist raha. Vastus oli jaatav ning kool sai kaks stipendiumit sügiseks ja kaks kevadeks.
Sel semestril soovisid Tartusse õppima tulla aga hoopis neli tudengit.
Kiisla rääkis, et õppeprorektor tahtis head ideed toetada ja eraldas oma reservist veel kahele tudengile stipendiumiraha. Nii saidki neli Narva üliõpilast tulla üheks semestriks Tartusse õppima.
Kiisla ütles, et stipendium ei ole suur, vaid pigem toeks, et hakkama saada. Arvestuse aluseks oli keskmine ühiselamu- ja keskmine bussipiletihind ehk kokku 500 eurot semestri peale.
Põhjus, miks sellise projektiga algust tehti, seisnes peamiselt selles, et Narva tudengid saaksid võimaluse eesti keeles õppida ja seeläbi oma eesti keele oskust parandada. Lisaks tahtis kool ärgitada noori uusi kogemusi hankima.
«Narva inimesed on tavaliselt üsna paiksed ja terveks semestriks naljalt ära ei lähe,» lausus Kiisla. Ta lisas, et nad on proovinud koolis teha palju õppereise, aga siiski püsivad noored oma seltskonnaga koos ja võõrastega eriti ei suhtle.
«Tartu-semester on meie nägemuses järgmine samm toetamaks üliõpilaste enesearendamist ja tegelikult ka valmisolekut elukestvaks õppeks. Edaspidi igapäevast tööd tehes vaevalt keegi poputama hakkab ja teise linna koolitustele viib. See harjumus tuleb varem luua,» sõnas Kiisla.
Kiisla loodab, et esimeste tudengite elamused on innustuseks ka järgmistele. «Ja miks mitte, ühel hetkel võiksid mõned Tartu tudengid Narva õppima tulla,» lisas ta.
Aeg avastada maailma
Bella Krohhitševa ja Aleksandr Makarov on kaks Narva noort, kes tulid Tartusse õppima. Bella õpib inglise keele õpetajaks ja Aleksandr tegeleb süsteemiarendusega.
Bella rääkis, et programmist võttis ta osa sellepärast, et talle meeldib hankida uusi kogemusi. «Miks mitte? Me oleme noored ja praegu on aeg, et avastada maailma enda ümber,» lausus ta. Peale selle usub Bella, et Tartu ülikoolis on õpe parem kui Narva kolledžis.
Aleksandr tuli siia õppima, sest tal on Tartus palju sõpru. Ka Aleksandri vend on Tartus õppinud ja tema olevat öelnud, et siin on raske, aga huvitav.
Mõlemad noored soovisid parandada ka oma eesti keele oskust ja see on üks peamisi põhjusi, miks nad siia tulid. «Ma elan Eestis ja tahan ka tulevikus siin elada, seega on eesti keelt vaja,» lausus Bella.
Kui neiu rääkis oma perele, et tahab Tartusse õppima minna, olevat lähedased olnud väga toetavad ning arvasid, et see on hea mõte tulla semestriks teise keelekeskkonda ja oma eesti keele oskust parandada. Aleksandri isa aga nii avatud suhtumisega polnud. «Ta ei saanud aru, miks ma siia tulen. Ta ütles, et mul on Narvas ka kõik hästi ja pole vaja mujale minna,» rääkis Aleksandr.
Nii Bella kui Aleksandr nõustusid, et Narvas elades saab iseenesest ka vene keelega hakkama, aga kui vaadata laiemat pilti, siis tuleb eesti keele oskus kasuks. «Kõik ajalehed-ajakirjad, tänavad ja riigiasutused kasutavad eesti keelt. Jah, hakkama saab ka vene keeles, aga lihtsam on osata eesti keelt. Näiteks Tartus on kõik eesti keeles,» sõnas Bella.
Mõlemad noored tunnistasid, et oleksid hea meelega kogu aasta Tartus, kuigi programm on mõeldud üheks semestriks.
Tartu on Euroopa
Heade mõtete linnas meeldib noortele see, et keegi neid ei tea ega tunne. Bella mainis ka, et Tartus olles on tal kogu aeg tunne, et ta on Euroopas. Narvas sellist tunnet ei tekkivat. Neiu meelest on tore ka see, et Tartus saab igale poole rattaga sõita ja inimesed kasutavad seda võimalust päris palju.
Bella lisas veel, et Emajõe Ateena puhul on huvitav see, et siin on nii palju noori ning nad riietuvad palju vabamalt ja teistmoodi kui Narva noored. Talle meeldib see vabadus, et inimene võib riietuda nii, nagu heaks arvab, ja keegi ei vaata imelikult.
Mõlemad noored tõid välja, et Tartu puhul on tore ka ürituste rohkus. Näiteks lõppesid hiljaaegu tudengipäevad, mille kavast leidis üritusi igale maitsele. Tudengid tõid välja, et Tartus on nii palju tegevusi ega pea ainult internetis istuma. Narvas ei ole noortele eriti üritusi suunatud.
Peale keeleõppe tuleb Bellal ja Aleksandril Tartu-semestri jooksul harjuda ka iseseisva eluga. Aleksandr ütles, et peab ise aru saama, kui palju on vaja õppida ja millal süüa. Bella naeris kõrval, et Aleksandr räägib nii, nagu ema oleks talle alati ette öelnud, millal on uneaeg.
Õppida tuleb topelt
Kuigi noortel on Tartus tore, on neil vahel ka päris raske. Kuna Bella õpib inglise keele õpetajaks, siis ühes ingliskeelses aines õpitakse uusi sõnu. «Teised peavad eesti keelest inglise keelde tõlkima. Mina pean aga tõlkima vene keelest eesti keelde ja siis omakorda inglise keelde. Seega on mul topelttöö,» lausus ta.
Bella mainis ka, et talle meeldib, kuidas õppejõud siin õpetavad. «Nad oskavad huvi hoida ja kasutavad palju tehnilisi lahendusi.» Peale selle meeldib talle see, et kui haiguse tõttu tuleb puududa näiteks ühest loengust, siis saab kodus järele õppida, sest kogu materjal on internetis olemas. Narvas ei pidavat õppejõud sellist süsteemi kasutama.
Nädalavahetuseks ei plaani noored Narva minna. Kui, siis vahel harva. «Tartus on nii palju avastamist, ma tahan kõike kogeda,» põhjendas Bella.
Kui rääkida sellest, mida noored tulevikuks plaanivad, siis nii Bella kui Aleksandr on veendunud, et tahavad Eestisse jääda. Bella mõtleb, et ehk võiks tulla isegi Tartusse magistrantuuri õppima. Aleksandr soovib samuti Tartusse jääda, sest siin on võimalus tööd leida suurem kui Narvas.
Bella lisas, et ei saa üldse aru, miks Eesti noored välismaale lähevad, kui nad eesti keelt oskavad. «Meil venelastel on raske hakkama saada, sest meie keeleoskus on kehv, aga teil on tänu eesti keele oskusele kõik võimalused siinsamas Eestis olemas.» Ta nentis, et ilm pole tõesti Eestis just parim, aga see ei tohiks olla põhjus, miks mujale kolitakse. «Juba gümnaasiumi ajal sain ma aru, et armastan Eestit ja tahan siin elada,» ütles Bella.
Kui uurisin, mis neile Eesti juures meeldib, siis mainis Bella, et piimatooted ja RMK metsarajad. «Eesti loodus on nii mitmekesine ja siin on väga põnev reisida,» ütles ta. Aleksandr lisas, et siin on hea rahulik ja ei ole nii palju poliitskandaale.
Noored pole aga seda meelt, et projekt, millega nemad Tartu tulid, võiks ka vastupidiselt toimida: noored lähevad semestriks Tartust Narva õppima. Esiteks sellepärast, et Narvas pole peaaegu üldse eesti keelt kõnelevaid inimesi. Neiu mainis, et tema kursusel on ainult üks eestlane, ülejäänud on venelased. Peale selle pole Narvas ka nii palju vaba aja veetmise võimalusi kui Tartus ja noorel inimesel hakkab seal igav.
Sandra Saar
UT toimetaja
sandra.saar [at] ut.ee
Lisa kommentaar