![](https://www.ajakiri.ut.ee/sites/default/files/styles/article-top-image-custom_user_full_1x/public/field/image/INAUGURATSIOON%20%E2%80%93%20Yli-Vakkuri%20%28erakogu%29.jpg?itok=NVjY44o0×tamp=1536224359)
Filosoofi pilk semiootikale
Tähenduse arbitraarsuse teesi järgi on keeleväljendi häälduse ja tähenduse vaheline suhe meelevaldne selles mõttes, et ühe häälikuga seotud tähendus võiks põhimõtteliselt olla seotud mis tahes teise häälikuga.
Tähenduse meelevaldsus on omandanud erilise aukoha semiootikatraditsioonis, kuid seda aktsepteerivad ka keeleteadlased ja filosoofid.
Inauguratsiooniloengul «Kas tähendus on meelevaldne? Filosoofi pilk semiootikale» esitab professor Yli-Vakkuri üllatava järelduse, et arbitraarsuse tees on vale: mõne hääliku mõnda tähendust ei saa isegi teoreetiliselt seostada mõne teise häälikuga.
Juhani Yli-Vakkuri kaitses filosoofiadoktori kraadi 2012. aastal Oxfordi Ülikoolis Inglismaal. 2017. aasta septembris valiti ta Tartu Ülikooli keelefilosoofia professoriks, enne seda töötas ta järeldoktorantuuris Oslo Ülikoolis ja Alexander von Humboldti teadusstipendiaadina Bielefeldi Ülikoolis.
Professor Yli-Vakkuri teadushuvid on seotud keele- ja vaimufilosoofia, epistemoloogia, metafüüsika ja filosoofilise loogikaga. Ta on monograafia «Narrow Content» (Oxford University Press, 2018) kaasautor (koos John Hawthorne’iga) ning teose «Williamson on Modality» (Routledge, 2017) kaastoimetaja (koos Mark McCullaghiga). Tema töid on avaldanud paljud mõjukad filosoofiaajakirjad, näiteks Noûs, Analysis, Philosophical Studies ja Philosophical Quarterly.
Professor Juhani Yli-Vakkuri tööd Tartus toetatakse Tartu Ülikooli ASTRA projektist «Per Aspera», mida rahastab Euroopa Regionaalarengu Fond.
UUENDATUD! Vaata ka UT TV salvestust inauguratsiooniloengust:
Lisa kommentaar